Politické priority Svobodných pro předčasné volby do PSP ČR 2013

1) Štíhlý stát = bohatý občan

Svobodní jsou pro nízké daně a rušení nespravedlivých dotací, které se rozmohly v naší zemi jako mor. Svobodní prosazují zrušení daně silniční, daně z elektřiny a uhlí, daně dědické, daně z převodu nemovitostí. Svobodní prosazují zrušení daně z příjmu fyzických osob. Zrušení těchto daní doprovodíme zrušením dotací ve stejné výši.

Čím menší daně, tím více zbude lidem. Každá daň, kterou Svobodní zruší, bude doprovázena snížením výdajů státního rozpočtu.

Zrušení daně silniční: Na silniční dani stát vybírá 5 miliard korun, neboli 0,1 % hrubého domácího produktu. Silniční daň platí jen lidé, kteří mají auto psané na firmu, lidé kteří beztak platí dálniční poplatky a daně z benzínu. Silniční daň tak přestavuje opakované zdanění stejné činnosti. Jedná se o malou daň s vysokými náklady na výběr jak pro daňové poplatníky, tak pro stát. S daní je spojeno tolik papírování, že se ji prostě nevyplatí vybírat. Svobodní současně prosazují zrušení povinnosti přimíchávat do benzínu biopaliva. Tím se nafta a benzín zlevní asi o korunu na litr. Díky tomu budou zejména nákladní auta tankovat v České republice častěji, místo aby natankovala v Rakousku nebo Polsku a Českou republiku jen projela. Tím se zvýší výběr spotřební daně z benzínu a nafty a vykompenzuje se tím výpadek silniční daně pro Státní fond dopravní infrastruktury.

Daň z elektřiny a uhlí. Daň z elektřiny činí 28,30 Kč na MWh, je účtována spotřebitelům (domácnostem i firmám) na faktuře za elektřinu. Na fakturách běžné domácnosti činí asi jen 30 korun ročně. Stát k této dani navíc připočítává daň z přidané hodnoty, je to vlastně daň z daně. Podobně je tomu u daně z uhlí. Výběr daně z elektřiny a uhlí je pro státní rozpočet zanedbatelný - 1,9 miliardy ročně neboli 0,05 % hrubého domácího produktu. Náklady na výběr těchto daní jsou vyšší, než kolik činí výnos, daň se nevyplatí vybírat. Daň z převodu nemovitostí platí lidé, když kupují nebo prodávají, příp. kupují dům, pozemek, nebo byt. Jde o opakované zdanění. Našetříte si na nemovitost, přitom jste zaplatili státu různé odvody ze mzdy. Koupili jste byt a přitom jste platili státu daň z přidané hodnoty. Výnos daně z převodu nemovitosti činí 7 miliard, neboli 0,2 % hrubého domácího produktu. Zrušení daně nejen uleví daňovým poplatníkům, ale také zpružní trh s bydlením, usnadní nákupy a prodeje nemovitostí a usnadní tak lidem např. stěhování za prací. Svobodní zároveň prosazují zrušení státní dotace ke stavebnímu spoření, stát tak vybere o 7 miliard méně, současně o 7 miliard méně vynaloží.

Daň dědická: Když zdědí po zemřelé osobě majetek přímí příbuzní, jsou od daně osvobozeni. Pokud ale zdědí majetek po zemřelé osobě nepříbuzní, např. pokud člověk odkáže dům příteli, musí nabyvatel platit dědickou daň. Daň dědická vynáší státu jen 0,1 miliardy, náklady na její výběr jsou vyšší, než kolik daň vynese do státního rozpočtu.

Daň z příjmu fyzických osob. Kromě výše uvedených malých daní jsou Svobodní pro zrušení daně z příjmu fyzických osob. Lidé beztak platí z příjmu odvody na zdravotní a sociální, výdělek jim je následně opakovaně zdaňován daní z přidané hodnoty, když peníze utrácí. Zrušením daně z příjmu se odstraní opakované zdanění téhož příjmu. Daň z příjmu fyzických osob vynáší do státního rozpočtu asi 100 miliard korun neboli 3 % hrubého domácího produktu.

Zrušení daně z příjmu znamená zásadní snížení míry státního přerozdělování. Lidem zůstane o 3 % hrubého domácího produktu více a stát bude rozdělovat o 3 % hrubého domácího produktu méně. Peníze zůstanou v kapsách lidí, míso aby byly přerozdělovány přes státní rozpočet. Svobodní chtějí zrušit státní příspěvky k penzijnímu pojištění a stavebnímu spoření, dotace na kotle, okna a zateplování budov, dotace na solární elektrárny, na podporu malého, středního a velkého podnikání. Až bude zavedeno školné, sníží se i výdaje státního rozpočtu na vysoké školy. Náklady na provoz finančních úřadů a celní správy činí 12 miliard. Zrušením poloviny daní snížíme tyto náklady o polovinu.

2) Zrušíme 26 úřadů

Svobodní jsou pro osvobození lidí od nadměrné byrokracie. Svobodní prosazují legalizaci švarcsystému, aby lidé mohli pracovat a nabízet práci bez hrozby pokut. Svobodní prosazují rušení zbytečných úřadů a zákazů.

Rušení úřadů má pozitivní efekt z několika důvodů. Zmenší se prostor pro korupci, protože nebude úřad, který rozděluje miliardy na dotacích. O ušetřené peníze bude možné snížit daňovou zátěž občanů a firem. A vzniknou kupříkladu soukromé firmy, u kterých bude možné objednat si služby (třeba typologii lesa nebo analýzu chovu skotu), budou-li o ně soukromí podnikatelé stát.

Celní správa ... 4 422 245 000 Kč

CERMAT (dnešní název Centrum pro zjišťování výsledků vzdělávání) ... 250 000 000 Kč

Energetický regulační úřad ... 199 000 000 Kč

OSA (Ochranný svaz autorský) – kolektivní správce ... 815 460 000 Kč

Intergram – kolektivní správce ... 417 908 000 Kč

Správa státních hmotných rezerv ... 2 340 000 000 Kč

Státní fond rozvoje bydlení ... 1 550 000 000 Kč

Státní fond životního prostředí ... 10 600 000 000 Kč

Státní zemědělský intervenční fond ... 38 628 000 000 Kč

Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových ... 1 496 334 000 Kč

Centrum dopravního výzkumu ... 53 000 000 Kč

Státní úřad inspekce práce ... 697 000 000 Kč

Česká plemenářská inspekce ... 34 000 000 Kč

Státní rostlinolékařská správa ... 271 000 000 Kč

Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (ÚHOS) ... 146 516 000 Kč

Ústav pro hospodářskou úpravu lesů ... 190 000 000 Kč

Ústav zemědělské ekonomiky a informací ... 151 144 506 Kč

Výzkumný ústav práce a sociálních věcí ... 39 000 000 Kč

Česká exportní banka ... 636 000 000 Kč

CENIA ... 79 000 000 Kč

Institut umění – Divadelní ústav ... 46 000 000 Kč

Výzkumný ústav lesního hospodářství a myslivosti ... 45 000 000 Kč

Český telekomunikační úřad ... 570 457 310 Kč

CzechTourism – Česká centrála cestovního ruchu ... 428 000 000 Kč

Výzkumný ústav živočišné výroby ... 134 000 000 Kč

Rada pro rozhlasové a televizní vysílání ... 53 430 000 Kč

Úspora celkem činí: 64 292 494 816 Kč.

Svobodní dokáží vyrovnat státní rozpočet bez zvyšování daní.

3) EU má alternativu

Svobodní prosazují referendum o vystoupení České republiky z EU. Z Evropské unie lze vystoupit a zachovat přitom volný obchod a volný pohyb lidí. Když Česká republika vystoupí z EU, nebude muset zavést euro.

Svobodní jsou pro volné cestování po Evropě, pro volný mezinárodní obchod a dobrovolnou spolupráci států.

Pro tyto výhody však nemusíme být členy Evropské unie, postačí nám členství v Evropském hospodářském prostoru (EHP) a Evropském sdružení volného obchodu (ESVO/EFTA). Připojili bychom se v této dobrovolné spolupráci k nezávislým státům jako je Švýcarsko nebo Norsko.

Prosperita států stojících mimo EU a eurozónu ukazuje, že dobrovolná mezinárodní spolupráce je mnohem prospěšnější, než je projekt evropské politické centralizace. Evropská unie naopak znamená všemožná nesmyslná nařízení, směrnice, povinné zvýhodňování solárních elektráren, povinné přimíchávání biopaliv, nové úřady, nové daně, příspěvky do EU a spoustu nesmyslných cílů. Tyto věci nás ročně přijdou až na 200 miliard. To je v průměru 20 000 Kč ročně na osobu včetně kojenců. Svobodní jsou přesvědčeni, že tyto peníze by mohla Česká republika (či přímo její občané) využít lépe.

Ve Velké Británii se plánuje referendum o vystoupení z EU na rok 2017. Pro nás by bylo výhodné, abychom toto referendum také v tomto roce uspořádali a vystoupili tak z EU společně s Velkou Británií. Průzkumy ukazují, že by většina lidí ve Velké Británii již dnes volila vystoupení z EU a vstoupením do Evropského společenství volného obchodu. I v České republice je již podle agentury STEM nálada lidí taková, že kdyby dnes proběhlo nové referendum o vstupu, tak by 59 procent lidí bylo proti. Tito lidé zatím v politice nemají nikoho, kdo by jejich názory prosazoval a mimo jiné i proto vznikli Svobodní. Svobodní chtějí Evropské společenství volného obchodu jako alternativu EU.

Jsme pro spolupráci, ne pro direktivní nařizování. Spolupráce ano, příkazy ne.

4) Omezíme pravomoci politiků

Ať už bude do parlamentu a vlády zvolen kdokoliv, neměl by mít právo donekonečna zadlužovat stát a zvyšovat daně. Ústava by měla zakázat hospodaření státu na dluh a další zvyšování daní podmínit referendem. Referendem by také mělo být možné vetovat zákon schválený parlamentem („lidové veto“). Svobodní chtějí v ústavě omezit pravomoci politiků.

Pokaždé, když ve volbách volíme politiky, dáváme konkrétním lidem právo rozhodovat za nás – o tom, kolik nám bude vláda brát našich peněz, jak budou tyto peníze utráceny, co se bude smět a co bude zakázáno, jak bude naše země zadlužena atd.

Historie i současnost ukazuje, že politici často tento mandát zneužívají, že rozhodují chybně a hlavně, že nenesou dostatečnou odpovědnost za své jednání.

Proto je potřeba pravomoci politiků lépe vymezit – a omezit. Do ústavy je potřeba zabudovat účinná omezení politické moci.

Zákaz zadlužování státu

Jedním u důležitých omezení politické moci musí být zákaz hospodaření na dluh. Takový zákaz existuje např. v Německu nebo ve Švýcarsku. Podle Svobodných by i Ústava České republiky měla politikům zakazovat hospodaření na dluh, proto chceme ústavní zákon o vyrovnaném státním rozpočtu. Co když ale naši zemi postihne celonárodní katastrofa jako povodeň nebo válka? Ani pak by si nemohla vláda půjčit od obyvatel peníze? Jenom v těchto výjimečných případech, pokud se najde v parlamentu ústavní třípětinová většina, by zadlužení bylo přípustné.

Limity na výši daní

Co když ale politici budou chtít neustále zvyšovat daně? Jen daň z přidané hodnoty na dětské plenky zvyšovali politici postupně z 5 % na 9 %, na 10 %, na 14 % a naposledy Nečasova vláda na 21%. Kam až nám daně zvýší? Ústava by měla obsahovat limity pro výši daní, které by bylo možné zvýšit jen se souhlasem lidí v referendu. Takto to funguje ve Švýcarsku. Švýcarská vláda nesmí uvalovat daň z příjmu fyzických osob vyšší než 11,5 % a daň z přidané hodnoty vyšší než 8 %. Limity na výši daní by měly být zabudované i v české ústavě. Politiky by pak nápady na zvyšování daní přešly, kdyby se museli dovolit lidí v referendu.

Lidové veto

Ochranou proti škodlivým zákonům je „lidové veto“ – Zákon, který by parlament schválil v rozporu s tím, co si přejí voliči stran zastoupených v parlamentu, by měli lidé právo vetovat. Lidové veto úspěšně funguje ve Švýcarsku, Lichtenštejnsku, Texasu, Kalifornii i jinde. Umožňuje lidu formou referenda vyjádřit se pro nebo proti zákonu schválenému parlamentem.

Podle návrhu Svobodných by mohli občané vetovat každý zákon, pokud by do 90 dnů od jeho schválení získali 40 tisíc podpisů pod petici za vyhlášení referenda. Kdyby lidé v referendu zákon odmítli, nejenže by zákon nevstoupil v platnost, ale sněmovna by tak ztratila důvěru a musely by se konat nové volby. Lidové veto by viselo nad politiky jako Damoklův meč a politici by si dávali velký pozor, jaké zákony schvalují.

V nedávné době Švýcaři lidovým vetem odmítli mj. tyto nápady politiků:

neúměrné zdanění bohatých

dotace pro turistické spolky

plýtvání z veřejných rozpočtů na pořádání olympijských her

Zkušenosti ukazují, že právě tudy vede cesta, jak posílit hlas voličů a omezit hlas lobbistů. Zkusme to i u nás!

Nevolme si politiky, aby mohli bez obav schvalovat cokoliv. Politici musí mít jasně vymezené mantinely a za své hlasování musí být připraveni nést odpovědnost.

5) Stop uzákoněným loupežím

Svobodní jsou proti „loupežím podle zákona“, kdy lidé musí platit povinně i za služby, které si nepřejí a neobjednali (poplatek za OZE na fakturách za elektřinu, příplatky za biopaliva v benzínu a naftě, zákonem stanovené exekuční poplatky, platby České televizi, autorské poplatky za kopírování a datové nosiče). Každý podnikatel si má peníze zákazníků zasloužit čestně, na základě dobrovolnosti, a ne donucením lidí k nákupům skrze zákon.

K legalizaci loupeže skrze zákon dochází tehdy, když

zákon nutí lidi kupovat něco, co by si sami nekoupili

zákon nastaví regulaci trhu tak, aby v konkurenci zvýhodnila jedny na úkor druhých

S tímto nešvarem se můžeme setkat všude tam, kde je zákonem vynucena platba někomu, jehož podnikání by na volném trhu neexistovalo (nebo v mnohem menší míře), nebo když zákon vynucuje podmínky, které velká firma splní snadno, malá je nemůže splnit vůbec nebo s velkými obtížemi. Velké firmy využívají svého vlivu na zvolené politiky i na státní úředníky k tomu, aby byly vytvořeny zákony a předpisy, které donutí velkou skupinu lidí, aby své peníze neutratili za to, co považují za důležité, ale za jinak neprodejné produkty těchto firem. Velké firmy se pomocí takových zákonů zbavují konkurence.

Příkladů takových legalizovaných loupeží vidíme kolem sebe celou řadu:

a) Vynucené platby

povinné přimíchávání bioložek do paliva vás stojí 100 Kč na každé nádrži benzínu

povinné dotace obnovitelných zdrojů energie vás stojí až 20 % z vaší faktury za elektřinu, poplatky zatěžující firmy zdražují jejich zboží, které vy musíte platit

povinný poplatek za veřejnoprávní rozhlas a televizi vás stojí 2160 Kč ročně

váš dluh 1000 Kč věřitel snadno zvýší na 20000 Kč, protože musíte ze zákona zaplatit advokátovi a exekutorovi, aniž byste měli možnost si jejich služby řádně objednat v konkurenčním prostředí

sice byla pro blízké příbuzné zrušena dědická daň, přesto se nemůžete v žádném případě vyhnout poplatku u notáře v dědickém řízení, který činí až 2 % z majetku zahrnutého do dědictví plus další zbytné náklady

povinně platíte v restauraci za reprodukovanou hudbu, povinně odvádíte autorské poplatky za prázdná datová média

povinně musíte koupit novou autolékárničku, protože výrobce protlačil do zákona nějakou změnu v povinném vybavení

povinně musíte kupovat drahé zimní pneumatiky, i když v zimě vyjíždíte jenom za roh na nákup

povinně musíte každé dva roky na STK, i když udržujete svoje auto v dobrém technickém stavu pravidelnou návštěvou vašeho servisu

Otázky a odpovědi k programu Svobodných

Nenašli jste odpovědi na své otázky v Politickém programu Svobodných? Nejčastěji kladené otázky prostřednictvím webu:

A) BŮH, ISLÁM, REGISTROVANÉ PARTNERSTVÍ, POTRATY

Q: V programu Svobodných chybí bůh. Jak jste ho mohli opomenout?

A: Svobodní jsou sekulární stranou. Svoboda náboženského vyznání patří mezi svobody pro nás nejvýznamnější. Rovněž prosazujeme sekulární stát, tedy takový stát, který nebude podporovat žádnou vybranou víru ani církev. (rs)

Q: Jaký je váš názor na imigraci a hrozbu islámu?

A: Svobodní mají přímo ve stanovách zakotven princip náboženské tolerance - což znamená, že náboženství považujeme za soukromou věc jednotlivce, která by neměla být tahána do politiky, neměla by být vnucována ostatním. To platí samozřejmě jak pro křesťanství, tak pro islám. Naše kultura a zvyky jsou ale tvořeny odkazem tisícileté křesťanské a židovské tradice a kultury, dědictvím antiky i předkřesťanskými (pohanskými a keltskými) zvyky. Tyto tradice tvoří naši západní kulturu. Islamizaci západní Evropy považujeme za uměle vyvolanou chybnou politikou multikulturalismu. Svobodní byli jedinou stranou, která se zastala nizozemského politika Geerta Wilderse, který měl přijet do Prahy přednášet o nebezpečích islámu pro Evropu. Imigrační politiku západních zemí, která znamenala rozmach islámu na západě, považujeme za fatálně chybnou a zavedení společného rozhodování o imigrační politice pro nás bylo jedním z důležitých důvodů, proč jsme byli proti Lisabonské smlouvě. (pm)

Q: Souhlasím se Svobodnými téměř ve všem. Nedokážu však pochopit odmítavý postoj k registrovanému partnerství. Proč chtějí Svobodní homosexuálům upírat svobodu svazku?

A: Svobodní nikomu žádné svobody upírat nechtějí. Manželství vzniklo v dávných dobách jako slib věrnosti před bohem či před svědky. Manželství není vynálezem státu, stát se do něj začal vměšovat až později. Dnes stát v manželství detailně řídí majetkové vztahy, často proti zájmům manželů. Toto vměšování je proti smýšlení Svobodných. Nechme životní partnery, ať si uspořádají majetkové vztahy, jak uznají za vhodné. Pak nebude třeba registrovaného partnerství, ani státního vměšování do manželského slibu. (rs)

Q: Podporujete adopce dětí homosexuály?

A: Každá adopce musí být rozhodnuta soudem v nejlepším zájmu dítěte. Adopce dětí by neměla být brána jako něčí „právo“. Domníváme se, že pro zdravý vývoj dítěte je důležité, aby dítě žilo v rodině a mělo v ní pokud možno jak (náhradního) otce, tak (náhradní) matku. Považujeme tedy za přirozené, že nejllepším adeptem pro adopci jsou manželé. (pm)

Q: Jaký je podle vás ideální stav financování církví?

A: Jsme pro odluku státu a církví. Všechny církve by měly být na státu nezávislé, tj. konečným stavem by mělo být, že stát neplatí církve a platy jejich představitelů ze státního rozpočtu. K odluce navrhujeme dospět dohodou mezi státem a církvemi, která by zahrnovala ukončení plateb ze státního rozpočtu na straně jedné a navrácení konkrétního majetku zabaveného církvím v minulosti na straně druhé. (pm)

Q: Co si myslíte o euthanasii?

A: Každý má právo se zasebevraždit, ale nemyslím si, že je správné, aby stát uzákoňoval nějaké úřední postupy, podle nichž by lékaři měli u sebevraždy asistovat. Myslím, že napomáhání k sebevraždě je morální problém každého jednotlivce, který se v takové situaci octne. Tváří v tvář těžce trpícímu musí každý jednotlivec řešit morální problém, jestli vyhovět přání o pomoc, podání léků apod. Toto morální dilema nemůže stát odstranit tím, že schválí zákon o euthanasii. (pm)

Q: Jaký je váš postoj k potratům? Zakázali byste potraty?

A: Potrat je nepochybně traumatizující a každá matka, která jej kdekoliv na světě ať již legálně či ilegálně podstoupí, si jej musí srovnat se svým svědomím a se svým vyznáním. Jsou-li potraty legální, nic to nemění na tom, že si zmaření života musí nakonec každý zodpovědět. Každá matka by měla mít právo potrat odmítnout, i když jí to doporučí lékař z důvodu poškození plodu. Svobodní jsou sekulární stranou, která respektuje odlišný pohled jednotlivců a církví na etické otázky. Jinými slovy, potrat má mít právo zakazovat (svým členům) církev, která jej odmítá, ale nemá jej zakazovat stát všem lidem bez rozdílu vyznání. (pm)

B) IMIGRACE, DROGY, ROMOVÉ

Q: Jak se stavíte k problematice držení zbraní?

A: Žádný orgán Svobodných k otázce držení zbraní dosud nepřijal žádné stanovisko. Někteří členové diskutují slovenskou úpravu či principy známé jako „Castle doctrine“. Obecně se však Svobodní řídí konzervativní zásadou neopravovat to, co funguje (minimálně tedy, dokud je co napravovat jinde). V případě držení zbraní je třeba mít zejména na zřeteli to, že pravidla ovlivní především ty, kdož pravidla dodržují. V případě držitelů zbraní tedy zejména případné oběti, které si pořizují zbraně ke své obraně. Ti, kteří se neštítí loupit či vraždit, se nebudou štítit ani opatřit si zbraň nelegální cestou. Proto by pravidla měla maximálně naplňovat smysl bezpečnosti držení zbraně (aby si byl držitel uvědomoval, co z držení zbraně plyne), ale neměla by sloužit ke znepříjemnění cesty k pořízení zbraně tomu, kdo se chce bránit. V tomto smyslu je současný stav poměrně funkční. (rs)

Q: Jaké navrhujete řešení romské problematiky?

A: Romové často nepracují a žijí ze sociálních dávek. Doplácejí tak na ně ostatní občané. To ale není vina Romů, ale státu, že jim ty peníze dává. Mnoha Romům (i mnoha ne-Romům) stačí nižší životní standard než průměrnému občanovi ČR, proto se častěji spokojí se sociálními dávkami a nemají motivaci vydělávat si prací. Romové mají právo na odlišný způsob života. Svobodní jsou pro zrušení minimální mzdy a omezení sociálních dávek. To zvýší šance Romů najít si práci. (pm)

Q: Proč používáte slovo „Rom“ a ne slovo „Cikán“? Nepodléháte politické korektnosti?

A: Po staletí se používalo slovo „Cikán“ pro pojmenování etnické skupiny, která dnes upřednostňuje, aby byla nazývána „Romové“. Nemyslím si, že pojmenování může zvýšit něčí prestiž, ale respektuji, když se někdo chce jmenovat jinak. Nechci zbytečně nikoho urážet, proto používám ve veřejných projevech slovo „Rom“. (pm)

Q: Jaký je váš názor na přistěhovaleckou problematiku?

A: Byli jsme proti Lisabonské smlouvě mj. proto, že umožňuje přehlasování ČR pokud jde o azylovou politiku. Státní hranici považujeme za důležitý atribut suverénního státu a stát musí mít právo říci, koho vpustit na své území chce a koho nikoliv. Je třeba se vyvarovat problémů, které kvůli neobezřetné přistěhovalecké politice mají v Nizozemí, Francii, Německu a jinde. Na druhé straně je potřeba umožnit dlouhodobý pobyt někomu, kdo se do ČR např. vdá nebo zde jako cizinec pracuje. Jsme ale zásadně proti řízené migraci, která by měla řešit nějaký jiný problém (myšlenku, že potřebujeme více přistěhovalců, aby nezkrachoval penzijní systém založený na průběžném financování, považuji za nebezpečné sociální inženýrství). (pm)

Q: Svobodní prosazují svobodu jednotlivce v mnoha oblastech, nenašel jsem však v programu oblast drog. Jak se Svobodní staví k legalizaci drog?

A: Svobodní skutečně prosazují svobodu jednotlivce do důsledku, tedy včetně svobody nakládání s vlastním tělem. To však není jediný rozměr problematiky drog. Zrušení prohibice drog by mělo následky ryze pozitivní - například významnou redukci podsvětí. Mělo by však také následky negativní - například lasvegaský efekt (pokud by došlo ke zrušení prohibice jen v ČR). Republikový výbor strany dosud nepřijal k problematice drog žádný programový dokument. (rs)

C) VYSTOUPENÍ Z EU, VSTUP TURECKA DO EU, BILDERBERG

Q: Svobodní jsou známi tím, že chtějí vystoupit z Evropské unie? Proč na vystoupení trváte, jak chcete zajistit volný pohyb zboží a osob a jak se chcete obejít bez miliard z Bruselu?

A: Značná část představ Svobodných o ideálním uspořádání v České republice není realizovatelná bez vystoupení z EU. Unie chrlí obrovské množství legislativy a ta dnes tvoří většinu předpisů platných v ČR. Bez vystoupení z EU není možné zjednodušovat pravidla, snižovat byrokracii a daně. Volný pohyb zboží a pracovní síly nám garantuje Evropský hospodářský prostor (EHP), volný pohyb zase Schengenská dohoda, vstupem do Evropského sdružení volného obchodu (ESVO/EFTA) bychom si zajistili volný obchod kromě EU také s celou Severní Amerikou, významnou částí Střední a Jižní Ameriky, Afriky i Asie. Česká republika do EU denně posílá 100 - 150 milionů korun. Z EU jsme na dotacích dostali více jen v roce 2009. Vystoupením z EU bychom přišli o dotace na nesmyslné chodníky polem, předražené cyklostezky i předstíraná školení ve firmách. Zbylo by nám však přes 40 miliard ročně na to, co skutečně má smysl. A to jen na odvodech, nepočítaje náklady na úřady zřízené kvůli EU či náklady dodržovaní nesmyslných směrnic. (rs)

Q: Jste pro vstup Turecka do EU?

A: Pokud by byla EU jen zónou volného obchodu, pak bychom byli jednoznačně pro přijetí Turecka. Po přijetí Lisabonské smlouvy ale bude v EU fungovat hlasovací systém založený na velikosti populace a Turci jsou nejpočetnějším národem v Evropě. Nechceme se dočkat toho, že nám směrnice EU budou nařizovat turecké záchody (stejně jako nechceme Turkům nařizovat evropské záchody). Otázka přijetí Turecka je ale jen teoretická, protože Francie si dala do ústavy, že ke každému rozšíření bude konáno referendum, a souhlas Francouzů s přijetím Turecka je velmi nepravděpodobný. Také podporujeme zachování konkurence právních řádů a myslíme si, že pro budoucnost Evropy bude jedině dobře, když v ní zůstanou nezávislé státy. (pm)

Q: Jste pro vystoupení České republiky z Evropské unie?

A: Přáli bychom si, aby se povedlo dojednat novou smlouvu mezi všemi členskými zeměmi, která by přeměnila EU na zónu volného obchodu a dobrovolné spolupráce bez bruselských směrnic a nařízení. (Naše představa o takové smlouvě je vtělena v návrhu tzv. Evropské dohody). Nebude-li možné nalézt shodu na podobném uspořádání evropských poměrů, budou Svobodní navrhovat, aby za určitých podmínek Česká republika opustila Evropskou unii a aby se stala členem EFTA, tak aby byl zachován volný obchod mezi ČR a zeměmi EU. Víme, že je to běh na dlouhou trať a že bude trvat dlouho, než se najde v České republice politická většina pro nezávislost. (pm)

Q: Na Internetu jsem objevil informace o tom, že politický vývoj světa výrazně ovlivňuje záhadné společenství Bilderberg. Co s tím chtějí Svobodní udělat?

A: Svobodní nepátrají po tom, z jakého důvodu jde politický vývoj směrem, jakým jde. Je lhostejné, zda jsou významní světoví politici motivováni vlastními zájmy či nějakou tajemnou dohodou. Svobodní budou bojovat za svobodu jednotlivce bez ohledu na to, jaké jsou důvody jejího omezování. (rs)

D) ZRUŠENÍ SENÁTU, ZÁKAZ KSČM A DĚLNICKÉ STRANY

Q: Svobodní představili řadu úsporných opatření s cílem vyrovnat státní rozpočet. Proč mezi nimi chybí zrušení Senátu?

A: Česká republika možná nemá úplně vhodně nastavený parlamentní systém. Možná i zákonodárců máme zbytečně mnoho, když jich z 281 známe jen několik desítek. Zrušení Senátu se však stalo takovým klišé upadajících marginálních politických stran. My jsme strana progresivně rostoucí, a proto hledáme úspory tam, kde nenapadnou každého hned při první myšlence. (rs)

Q: Jste pro zákaz KSČM, Dělnické strany apod.?

A: Jsme proti zakazování politických stran. Špatné politické myšlenky je potřeba porazit lepšími politickými myšlenkami. Zákazem konkrétní politické organizace se myšlenky nevymýtí. (pm)

E) KOUŘENÍ V RESTAURACÍCH, REGULACE NÁJMŮ, RYCHLOST NA DÁLNICI

Q: Jaký je váš názor na kouření v restauracích?

A: Každý majitel restaurace by měl mít právo zvolit si vlastní pravidla. Kuřáků ubývá a proto také přibývá nekuřáckých restaurací, stejně jako se již dnes běžně nesmí kouřit v jiných soukromoprávních podnicích - kinech, autobusech, vlacích, letadlech. Není na místě omezovat vlastnické právo. Pokud někdo investoval do své restaurace, protože očekával kuřácké hosty, bylo by pošlapáním soukromého vlastnictví najednou kouření v jeho restauraci zakázat zákonem. Pokud někdo chce provozovat kuřáckou restauraci pro kuřáky, má mít na to právo. (pm)

Q: Jste pro deregulaci nájemného?

A: Jsme jednoznačně pro to, aby nájemné bylo předmětem rovnoprávné smlouvy - výsledkem poptávky a nabídky na trhu. Tržní nájemné je nejlepší ochranou nájemců. Pro nájemce bydlícího za tržních podmínek není problém najít si v případě výpovědi adekvátní nový nájemní vztah. Pronajímatel zas je motivován udržet si nájemce platící tržní nájem. Regulace nájmů vede k nespravedlnosti, kdy v jednom domě bydlí rodiny se stejnými příjmy a odlišnými nájmy, je-li jedna v privilegovaném režimu regulace nájmů a druhá platí tržní nájem. Podporujeme pokračování postupné deregulace. V mnoha lokalitách již tržní nájem je pod úrovní regulovaných cenových stropů. Volný trh s bydlením je výhodný i pro chudé, protože neregulovaný trh poskytuje přirozeně i levné bydlení - např. podél rušných silnic, kde kvůli hluku nejsou bohatší lidé ochotní bydlet. Odmítáme, aby stát stanovoval cenové mapy, a aby o „přiměřeném“ či „místně obvyklém“ nájemném rozhodoval soud. Pronajímatel a nájemce mají být v rovnoprávném smluvním vztahu. (pm)

Q: Jste pro zvýšení maximální povolené rychlosti na dálnicích na 160 km/h?

A: Povolená rychlost na dálnicích má být bezpečná a má zajišťovat plynulost provozu. Rychlost je tedy potřeba omezovat jen tam, kde by při vysoké rychlosti byla bezpečnost nebo plynulost ohrožena. Na mnoha úsecích nových dálnic by se dalo bezpečně jezdit rychlostí 160 km/h. Někdy je rychlejší a kratší jízda bezpečnější než pomalejší a delší jízda. (pm)

F) STRANA, BERAN, BÝVALÍ ČLENOVÉ KSČ, SPOJOVÁNÍ S DALŠÍMI STRANAMI, ŽALOBY NA POLITIKY

Q: Jak byste stručně charakterizoval vaši stranu?

A: Strana svobodných občanů hájí principy svobody, odpovědnosti a spravedlnosti. Prosazujeme zásadní snížení daní a byrokracie. Chceme, aby hlas občanů ve volbách měl větší váhu, proto jsme proti tomu, aby stále více zákonů přicházelo ve formě direktiv z Bruselu. Zákony mají být odrazem vůle voličů, nikoliv plněním směrnic EU. (pm)

Q: Existuje někde na světě stát v podobě, jakou prosazují Svobodní?

A: Např. ve Spojených státech nemají povinné zdravotní pojištění, i když prezident Obama se to chystá v USA změnit. Ve Švýcarsku si mohou lidé vybírat z různých pojistek, povinně musí být pojištěni jen na nezbytné minimum. Např. v Andoře nebo na Gibraltaru nemají DPH a státní přerozdělování tam mají minimální. Např. ve Švýcarsku nemají zadlužený stát, protože švýcarská ústava zakazuje vládě hospodařit s deficitem.(pm)

Q: Proč máte ve znaku zrovna berana?

A: Beran je známý svojí neústupností až tvrdohlavostí. Pokud jde o základní principy, budeme vždy neústupní jako berani. (pm)

Q: Máte mezi svými členy bývalé členy KSČ?

A: Naše stanovy explicitně zakazují přijmout bývalého spolupracovníka StB či člena lidových milicí. Samotná minulost v KSČ není překážkou členství, avšak i přesto jsou řady Svobodných tvořeny především lidmi bez jakékoliv politické minulosti. (rs)

Q: S názory Svobodných velmi souhlasím. Domnívám se však, že byste měli ustoupit v některých tématech, či je alespoň voličům nesdělovat, abyste dosáhli maximálního možného výsledku.

A: Naše strana stojí na principech a ani 15% ve volbách by nás nepřesvědčilo tyto principy porušit. Stojíme o informované voliče, kteří vědí, co od nás mohou očekávat, byť to může znamenat pomalejší růst. Přikrášlováním programu bychom jen zamlžili naší filosofii a přilákali voliče, kteří k ní ještě nedospěli. (rs)

Q: Současní politici jsou jeden gauner vedle druhého. Musíte se spojit s ostatními neparlamentními stranami do jedné velké a nahradit současnou politickou garnituru.

A: Současní politici nejsou náhodou tací, jací jsou. Takové je vytváří systém. Z nových politických osobností se stanou gauneři stejně rychle, nedojde-li ke změně systému. Filosofii štíhlého státu s minimálním přerozdělováním hájí jen Svobodní a nemáme tedy s kým se spojovat. Jakékoliv složení vlády bude vyžadovat kompromisy. Bylo by hloupé dělat kompromisy už v tom, co chceme nabídnout voličům. (rs)

Q: Program Svobodných je výborný, ale naprosto nekompatibilní s ostatními stranami. Co když se Svobodní dostanou do parlamentu? Za jakých podmínek se zúčastní vládní koalice? Nebo budou stále jen v opozici?

A: Zásadní podmínky, za kterých bychom podpořili vládu nebo se jí případně i účastnili, jsou asi tyto: 1) předložení ústavního zákona o vyrovnaném rozpočtu, 2) vyrovnání rozpočtu v horizontu volebního období, 3) zrušení konkrétních státních úřadů, 4) zrušení zvýhodňování biopaliv atd., 5) zahájení jednání s EU o zrušení povinnosti zavést euro. Kdyby strany sestavující vládu nebyly ochotny tyto základní podmínky přijmout a zahrnout do programového prohlášení či koaliční smlouvy, vládu bychom nepodpořili. Toto je postoj, který má myslím ve straně podporu, až taková situace nastane, bude vyjednavačům mandát schvalovat republikový výbor. (pm)

Q: S kým jste ochotni spolupracovat na české domácí politické scéně?

A: Jsme stranou, která hájí svobodu a odpovědnost jednotlivce. Budeme spolupracovat s těmi politickými stranami, které budou ochotny akceptovat zásadní části našeho programu a našich principů. Není ale na místě, abychom dnes, když ještě nejsme v Parlamentu, určovali, s kým budeme jednou chtít spolupracovat na vládní úrovni. (pm)

Q: V článcích vašich představitelů jsem se dočetl, že některý vládní představitel porušil zákon, když postupoval tak, jak postupoval. Proč ho Svobodní nezažalují? Mohli by se tak dostat do médií!

A: Toto není druh publicity, o kterou stojíme. Svobodní mají pozitivní program, který řeší řadu problémů současnosti. Na porušení zákona rádi upozorníme, nehodláme se však tímto způsobem zviditelňovat. To necháme stranám, které nemají co jiného nabídnout. (rs)

G) VOLBY, KAMPAŇ, FINANCOVÁNÍ

Q: Jaký očekáváte výsledek ve volbách? Co budete považovat za úspěch či za neúspěch?

A: Naším dlouhodobým cílem je zisk přes 5 %, abychom se dostali do Sněmovny. Pokud se nám to nepovede nyní, určitě se nám to povede příště. (pm)

Q: Kolik máte peněz na kampaň?

A: Svobodní hospodaří s penězi od svých členů a příznivců, při průměrném počtu 1500 členů a příznivců a průměrném příspěvku 1000 Kč máme roční příjmy přibližně 1,5 milionu korun. Nemáme žádné provozní výdaje na mzdy a kanceláře, takže tyto peníze jsou využívány na kampaň (letáky, inzeráty). Naše hospodaření je veřejně dostupné. (pm)

Q: Jaké máte sponzory?

A: Drtivá většina darů jsou drobné příspěvky našich příznivců. Několik firem nám dalo sponzorský dar v řádu 15-100 tisíc. Jsou to menší a střední firmy našich členů a příznivců. Naši příznivci nám dávají peníze, protože s námi sdílejí stejné principy svobody a odpovědnosti a chtějí nás podpořit. Nejsou to dary výměnou za jakoukoliv politickou pomoc. Každý, kdo velkým stranám nabízí velké peníze, za ně něco chce. (pm)

H) EKONOMIKA, DANĚ, ROZPOČET, DŮCHODY

Q: Jakou míru státního přerozdělování si přejete?

A: Jsme pro zásadní omezení státního přerozdělování. Jsme pro to, aby stát omezil výdaje na všemožné dotace. Pak bude stačit méně daní a nižší daně. Jsme pro zrušení těch daní, které jsou nejdistorznější (nejvíce nespravedlivé a nejvíce pokřivující spotřebitelské chování poplatníků).(pm)

Q: Máte v programu zrušení daně z příjmu fyzických osob. Je to ale reálné při současném deficitu?

A: Zrušení daně z příjmu pro zaměstnance i živnostníky máme v programu - je to daň nejzkaženější mnoha výjimkami a poplatníci platí z příjmu několik dalších daní, při útratách platí DPH. Chceme zrušit všemožné dotace podnikům a snížit míru státního přerozdělování minimálně o 4% HDP, což je přesně objem, který stát vybere prostřednictvím DPFO. Vyrovnání státního rozpočtu má ale absolutní přednost. Nejprve je třeba vyrovnat rozpočet, až pak lze zrušit daň z příjmu. (pm)

Q: Jak si představujete důchodovou reformu?

A: Jsme pro takovou reformu důchodového systému, která sníží závislost lidí na státu. Lidem se musí snížit povinné platby do průběžného systému a stát by měl ve stáří každému vyplácet platby úměrné jeho příspěvkům. Jsme proti zavádění nových zákonných povinností, jako platit povinně do fondů, nebo platit povinně rodičům. V přechodném období by stát měl financovat deficit důchodového systému prodejem státního majetku. (pm)

Q: Jste pro vyrovnaný rozpočet?

A: Jsme zásadně pro vyrovnaný rozpočet, a to již od roku 2011. Ani v době krize není stát oprávněn hospodařit na dluh. Pokud lidé v důsledku krize přicházejí o práci a příjem, musí stát operativně snížit výdaje na vlastní zaměstnance. V období poklesu příjmů státu by měl stát úměrně snížit výdaje na platy svých zaměstnanců. Víme, jak vyrovnat státní rozpočet bez zvyšování daní. (pm)

Q: Mluvíte o rušení úřadů a zkrácení školní docházky. Nezvýší se tím ale jen počet nezaměstnaných?

A: Rušení úřadů i zkrácení školní docházky má dvojitý pozitivní efekt na státní finance. Stát jednak bude platit méně výdajů na úředníky a studenty a jednak bude získávat více peněz od lidí, kteří budou pracovat a odvádět daně. V tomto smyslu i nezaměstnaný úředník je stále lepší než zbytečně placený úředník, protože i podpora v nezaměstnanosti je nižší než náklady na úředníka. Není ale pravda, že více lidí na trhu práce zvyšuje nezaměstnanost. Když stát zrušil povinnou vojenskou službu a mladí lidé šli o rok dříve na trh práce, také nenarostla nezaměstnanost. Na pružném pracovním trhu může vyšší nabídka pracovníků nanejvýš znamenat pokles ceny práce. Svobodní jsou pro smluvní volnost, pro možnost bez sankcí pracovat na živnostenský list nebo na základě pracovní smlouvy, která by se mohla odlišovat od ustanovení zákoníku práce. Nikdy samozřejmě nelze vyloučit, že nějaký propuštěný úředník bude tak neschopný, že nedokáže najít ani tu nejprimitivnější práci, ale to by měla být jeho věc. (pm)

Q: Jak chcete řešit financování zdravotnictví?

A: Nynější systém, kdy občan nemá možnost volby pojistného plánu a musí platit daň zvanou pojištění, chceme nahradit systémem, v němž občan bude platit skutečnou pojistku nezávislou na výši příjmu a bude si moci vybrat pojistný plán. Bude možnost výběru mezi vyšším pojistným při nízkých doplatcích u lékaře na straně jedné a nižším pojistným při finanční spoluúčasti na straně druhé. Rovnováhu mezi pojistkou, pojistným krytím a spoluúčastí určí pojišťovna na základě pojistných principů a zákazník-pojištěnec si zvolí pojistný plán na principu dobrovolnosti. (pm)

Q: Líbí se mi seznam úřadů, které chtějí Svobodní zrušit, ale propuštění úředníci nebudou moct najít práci a výrazně vzroste nezaměstnanost. Co s tím chtějí Svobodní dělat?

A: Nezaměstnanost dlouhodobě nevzroste. Proč? Když stát ušetří na zrušení úřadů řekněme 20 miliard, těchto 20 miliard si nebude muset půjčit. To znamená, že je stát nechá v soukromé sféře. V soukromé sféře tedy nyní bude o 20 miliard na investice víc. Díky tomu vzniknou nová pracovní místa právě v ceně 20 miliard. To znamená, že zrušení úřadů vyvolá jen velice krátkodobou nezaměstnanost. (rs)

Q: Proč odmítáte investiční pobídky? Statistiky CzechInvestu přece ukazují, že u nás zahraniční investoři utratili víc, než kolik činily dotace v rámci investičních pobídek.

A: Investiční pobídky se nikdy nemohou vyplatit. Jde přesně o to, co myslel před 150 lety ekonom Frédéric Bastiat tím, co je vidět a co není vidět. CzechInvest sleduje jen explicitní výnos. Zapomíná však na implicitní náklady. Co to znamená? Když zahraniční investor nalákaný investiční pobídkou nakoupí koruny a utratí je v ČR, stoupne kurz koruny a pro jiné investory už nebude tak lákavé koruny nakupovat a v ČR je utrácet. Pobídkou nalákaný investor odláká přirozené investory přesně ve stejné výši. Říká se tomu zákon vyrovnané platební bilance. Výnos z investiční pobídky je X, nákladem je škoda způsobená pobídkou - také X + navíc cena dotace spojená s pobídkou. (rs)

I) SPORT, ŠKOLSTVÍ, KULTURA

Q: Nemáte v programu nic o podpoře sportu, kultury a církví. Vy jste proti těmto aktivitám?

A: Svobodní navrhují, aby místo státního dotování sportu, kultury a církví zrušil stát daň z příjmu fyzických osob. Lidem zbyde více peněz v kapsách a sami se rozhodnout, co budou podporovat. Nebude to za ně rozhodovat stát, zrušíme veškeré dotace. (pm)

Q: Jaký je postoj Svobodných k problematice školství?

A: Svobodní jsou pro zavedení školného na vysokých školách a pro tomu odpovídající snížení daní. Stav, kdy je vysoká škola zadarmo, zatímco např. řidičák na kamion se platí, je nespravedlivý a pokřivuje rozhodování lidí. Kvůli této pokřivené struktuře se rozhoduje studovat více lidí, než by bylo přirozené, což vede k celkovému plýtvání - plýtvání časem studentů i plýtvání penězi daňových poplatníků. Není pravdivá teze, že čím více lidí studuje vysokou školu, tím lépe pro společnost. Dnešní umělá - módní - preference vysokoškolského studia vede logicky k nedostatku řemeslníků. Být vyučeným řemeslníkem, po jehož službách je poptávka, je hodnotnější, než mít vystudovanou neužitečnou vysokou školu a být byrokratem. Pokud jde o základní školy, myslím si, že by se měly vrátit k osmileté výuce. Dnešní systém dělá neodpovědné děti z osmnáctiletých a starších dospělých lidí. (pm)

J) MACH a DOZORČÍ RADY

Q: Jak je členství Petra Macha v dozorčí radě státní společnosti MERO konzistentní s obhajobou malého státu a nízkých daní?

A: Petr Mach není členem dozorčí rady MERO, ani jiné firmy. Petr Mach byl členem dozorčí rady MERO, a.s. v období 2007-2010. Během působení Petra Macha firma prosperovala, platila státu daně i dividendu a dokázala vždy zajistit plynulost dodávek ropy do ČR i ochraňovat ropné rezervy. (pm)

K) EXEKUCE, PŘÍMÁ DEMOKRACIE

Q: V České republice jsou statisíce lidí v exekuci. Co chcete s problémem dělat?

A: Problém s mimořádným počtem exekucí je evidentní. Exekucím by se mělo v maximální možné míře předcházet a problémy s dluhy řešit v době, kdy jsou ještě nízké. V České republice se počet exekucí nepřiměřeně zvýšil právě proto, že je exekuční byznys tak výhodný. Svobodní proto požadují zrušení fikce doručení (obsílku bude nutné doručit do vlastních rukou) – díky tomu se již nestane, že by člověk o svém dluhu nevěděl. Jsme přesvědčeni o tom, že dlužník, který má alespoň nějakou práci či majetek (je si na něm co vzít), je dohledatelný i se soudní obsílkou. Dále budeme prosazovat, aby náklady případného exekučního vymáhání nenesl dlužník prostřednictvím exekučních výloh, ale věřitel. Díky tomu nikdo nebude vymáhat bagatelní částky (a nevzniknou tak mnohonásobně vyšší exekuční výlohy) a vlivem konkurence (kdy budou exekutoři soutěžit o zájem věřitele) dojde ke značnému snížení exekučních nákladů. Namísto dnešních tabulkových desítek tisíc za několik málo zcela automatizovaných výkonů mohou stát klidně jen několik set. Jsme přesvědčeni, že si má sám věřitel, když peníze půjčuje, prověřit schopnost dlužníka splácet a tuto schopnost promítnout do výše úroku (z něhož si věřitel v případě nebonitního dlužníka zaplatí exekuční výlohy). (rs)

Stále častěji dostáváme dotazy typu: „Jste stranou přímé demokracie?“ nebo „Jste pro ty referenda?“, což jsou otázky, na které se nedá odpovědět jen ano/ne. Je nezbytné si s tazatelem vyjasnit, co myslí pod pojmem „přímá demokracie“ a také vyjasnit, jaká referenda má na mysli. Mnozí si v ten moment poprvé uvědomí, že není jen jedno. Pokusíme se problém objasnit a vysvětlit postoj Svobodných. Zájemcům též doporučujeme zhlédnout záznam z besedy k tématu.

Svobodní podporují:

Opravné referendum (lidové veto) – Když se zvedne velká vlna nevole proti nějakému novému zákonu, proti změně statusu quo (současného řádu) a lidé mezi sebou dokážou sesbírat dostatečné množství podpisů na vyvolání referenda o zvrácení rozhodnutí parlamentu. Svobodní prosazují lidové veto jako nástroj, kterým chtějí politiky přimět k tomu, aby se báli jít vědomě proti tomu, s čím byli zvoleni. V našem podání by referendum rozhodovalo o zrušení rozhodnutí/zákona a rozpuštění zastupitelstva/parlamentu, který jej schválil.

Obligatorní referendum – Když Ústava jasně říká, o čem rozhodují zákonodárci a o čem lid. Existují zkrátka oblasti, u kterých má lid jistotu, že o nich bude hlasovat, pokud na ně dojde. Svobodní prosazují obligatorní referendum například ke každému zvyšování daní či mezinárodní smlouvě, která přesouvá svrchovanost nad nějakou oblastí mimo přímou demokratickou moc občana.

Svobodní nepodporují:

Fakultativní referendum - Když parlament nerozhoduje, o čem by měl. Jde o takové referendum, kdy složka státu, která by měla podle Ústavy rozhodnout, nerozhodne. Politici neřeknou, za kterou možnost se staví a nechají rozhodnout lid. Často se používá tehdy, kdy vlády chtějí totéž, co většina, ale bojí se to říct menšině a tak to hodí na veřejnost a vyhnou se zodpovědnosti.

Lidová iniciativa – Když se lidé rozhodnou, že chtějí nějaký zákon, který jim politici nejsou ochotní prosadit. Někdo musí napsat zákon za zákonodárce, sehnat pro něj podpisy a vláda poté vyvolá fakultativní referendum o tomto lidovém zákonu. Svobodní nejsou tomuto formátu referend naklonění. Lidová iniciativa v takové situaci neopravuje parlament, nýbrž ho přímo supluje. Od čeho pak tedy parlament je? Má to však i jiné nedostatky. Běžný zákon prochází ve Sněmovně řadou čtení, při nichž poslanci opravují chyby vzniklé při tvorbě zákona. Pokud by při lidové iniciativě zákon šel rovnou do referenda, mohl by projít s řadou fatálních chyb. Naopak pokud by i lidová iniciativa musela projít standardním procesem ve Sněmovně, vytratil by se původní smysl této iniciativy – „obejít politiky.“ (rs, kz)